Monitor for arbeidsinnvandrere fra land utenfor EØS-området. Demografi, utdanning, sysselsetting, lønn og inntekt
Andresen, Sophia Mai Howard; Bye, Knut Snellingen; Dzamarija, Minja Tea; Epland, Jon; Kirkeberg, Mads Ivar; Lysen, Jinghui; Olsen, Bjørn
Report
![Thumbnail](/ssb-xmlui/bitstream/handle/11250/3146633/RAPP2022-26.pdf.jpg?sequence=5&isAllowed=y)
View/ Open
Date
2022-06Metadata
Show full item recordCollections
- Rapporter / Reports (SSB) [1704]
Abstract
Arbeidsinnvandrere tilfører det norske samfunnet viktig kompetanse og bidrar til å dekke
arbeidskraftsmangler i flere sektorer. Norge har historisk sett hatt arbeidsinnvandring fra langt
tilbake i tid. I denne rapporten ser vi nærmere på arbeidsinnvandrere fra land utenfor EØS og deres
familietilknyttede.
48 000 arbeidsinnvandrere fra land utenfor EØS innvandret til Norge i perioden 1990-2020. Av disse
var 51 prosent fortsatt bosatt i landet ved inngangen til 2021. Arbeidsinnvandrere fra land utenfor
EØS har bakgrunn fra 138 ulike land. Av enkeltland kommer flest fra India, Serbia og USA. I denne
gruppen er det en tydelig overvekt menn (68 prosent).
25 000 familietilknyttede fra land utenfor EØS-området har kommet til arbeidsinnvandrere fra
samme området. Av disse var 57 prosent fortsatt bosatt i landet. Dette gir et forholdstall på 0,58
familiemedlemmer per bosatt ikke-EØS arbeidsinnvandrer. Familietilknyttede er en kvinnedominert
gruppe (68 prosent). Familietilknyttede har bakgrunn fra 146 ulike land. Av enkeltland kommer flest
fra India, Serbia og Filippinene.
Om lag 3 av 4 arbeidsinnvandrere fra land utenfor EØS har utdanning på universitets- og
høgskolenivå, mens nær 14 prosent har videregående skolenivå og 12 prosent har grunnskole som
høyeste oppnådde utdanningsnivå. Dette er markant høyere utdanningsnivå enn blant
arbeidsinnvandrere fra EØS, innvandrere totalt og i befolkningen som helhet.
Arbeidsinnvandrerne fra land utenfor EØS har en andel sysselsatte på 78,4 prosent, som er helt på
nivå med befolkningen eksklusive innvandrere. Over 62 prosent av de sysselsatte har akademiske
yrker eller høyskoleyrker mot 44 prosent blant sysselsatte eksklusive innvandrere. Yrkesgrupper
som «Realister, sivilingeniører mv.», «IKT-rådgivere», «Ingeniører mv.» og «Undervisningsyrker» er
de mest utbredte.
Iran er gruppen med størst andel i akademiske yrker eller høyskoleyrker med 92,5 prosent. Dernest
finner vi USA som har 74 prosent sysselsatt i disse yrkene. Gruppene med lavest andel er Serbia og
Ukraina med henholdsvis 42 og 46,8 prosent.
Nærmere 40 prosent av arbeidsinnvandrerne utenfor EØS var sysselsatt i næringene «IKTnæringer», «Undervisning» (i hovedsak på høyere utdanningsnivå) og «Eiendomsdrift og teknisk
tjenesteyting».
Arbeidsinnvandrere fra land utenfor EØS hadde i 4. kvartal 2020 høyest gjennomsnittlig månedslønn
på 55 800 kr. De tjente med det over 30 prosent mer enn øvrige arbeidsinnvandrere, og 10 prosent
mer enn befolkningen eksklusive innvandrere. Det høye lønnsnivået henger sammen med det høye
utdanningsnivået som gjør at mange befinner seg i godt lønnede yrker der høyere utdanning i
mange tilfeller er en forutsetning. Blant arbeidsinnvandrerne fra land utenfor EØS varierer lønnen
etter statsborgerskap. Av de større gruppene har de fra USA den høyeste månedslønnen med over
64 000 kr.
Arbeidsinnvandrere fra land utenfor EØS har til dels store husholdningsinntekter sammenlignet
med mange andre ikke-nordiske arbeidsinnvandrere og befolkningen generelt. En stor andel av
husholdningsinntekten kommer fra yrkesinntekt og det er relativt lite bruk av ulike
velferdsordninger. Flere land utenfor EØS har en overrepresentasjon av arbeidsinnvandrere øverst i
den generelle inntektsfordelingen, men det er store variasjoner i andelen med vedvarende
lavinntekt. Blant de sist bosatte finner vi høye lavinntektsandeler i alle grupper.