Levekår blant alenemødre
Report
![Thumbnail](/ssb-xmlui/bitstream/handle/11250/3046151/rapp_200507.pdf.jpg?sequence=4&isAllowed=y)
View/ Open
Date
2005-03-07Metadata
Show full item recordCollections
- Rapporter / Reports (SSB) [1704]
Abstract
Denne rapporten har som formål å belyse levekår blant alenemødre hvor hovedanliggende er å differensiere gruppen
for å få frem forhold som kan forklare ulikheter i viktige levekårskomponenter. En relevant gruppe å sammenlikne
alenemødre med er mødre som lever i parforhold med biologiske eller adopterte barn under 20 år.
Den empiriske analysen er basert på levekårsundersøkelsene 2000 og 2001 både tverrsnitt og panelundersøkelsene.
Totalt er det med 2660 mødre hvorav 2233 er gifte eller samboende mødre og 427 er alenemødre, en andel på 16
prosent. Vi har valgt å definere alenemødre som kvinner som bor i samme husholdning med biologiske eller adopterte barn under 20 år og som ikke lever i parforhold. Opplysningene er hovedsakelig innhentet via intervju, men det er
også koblet på registeropplysninger om inntekter og overføringer. En kombinasjon av intervjudata og registerdata vil
gi en god vurdering av de faktiske levekår og hvordan personer selv oppfatter sin livssituasjon.
Innledningsvis gis en kort innføring av levekårsindikatorene som vi har valgt å se nærmere på. De resterende kappitlene består av temaer som er dannet på bakgrunn av levekårsindikatorene. For de fleste levekårsindikatorene finner vi
kjennetegn som kan forklare noe av ulikhetene blant alenemødre og også når vi sammenligner med gifte eller samboende mødre.
Det er en tendens til at alenemødre har dårligere psykisk helse enn gifte eller samboende mødre. Vi finner også forskjeller mellom alenemødre som at de med lav yrkesdeltagelse og lavere utdanning har dårligere psykisk helse enn
alenemødre med høy yrkesdeltagelse og høyere utdanning. Økonomiske overføringer ser også ut til å avhenge av
psykisk helse. Alenemødre med dårlig psykisk helse har overføringer som sin viktigste inntektskilde, mens alenemødre
med god psykisk helse har yrkesinntekt som sin viktigste inntektskilde.